![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjMvMDkvMjIvc2tvbGVsZWRlLmpwZw==/skolelede.jpg?fm=jpg&w=310&h=366&s=37dd7b3d05c0bde48f429132ac6dd3ed)
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjMvMDkvMjIvc2tvbGVsZWRlLmpwZw==/skolelede.jpg?fm=jpg&w=310&h=366&s=37dd7b3d05c0bde48f429132ac6dd3ed)
Skoleleder fik ret: Forkerte tal skyld i ''udskamning''
66 skoler i 37 kommuner fik kort før sommerferien et 'bekymringsbrev fra Styrelsen for Uddannelse og Kvalitet.
Da Staten kort før sommerferien sendte 'bekymringsbreve' ud til to nordjyske skoler var utilfredsheden stor hos især én af skolelederne.
Vesterkærets skoleleder, Kasper Cramer Engebjerg, var forundret over, hvordan data var indsamlet og behandlet.
- Det viser sig, at der er en teknisk fejlindstilling i vores MU-elevfraværssystem, hvor vi registrerer fravær. Ingen ved, hvem der har indstillet den, siger en frustreret Kasper Cramer Engebjerg.
Den tekniske fejl betyder, at skolens grænseværdi er sat til 10 procent, mens det på andre skoler er 50 procent.
Vesterkæret kommer over grænsen, hvis flere end 10 procent af eleverne har mere end 10 procents fravær.
Det står i modsætning til de andre skoler, hvor grænser først bliver brudt, hvis over halvdelen af eleverne har mere end 10 procent fravær.
Radiotavshed fra den ansvarlige styrelse
Det er Styrelsen for Uddannelse og Kvalitet (STUK), der sender de såkaldte bekymringsbreve ud til skolerne, der skal fortælle skolen, at den har en bekymrende kvalitet.
Det kan sammenlignes med en smileyordning eller ghettoliste for skoler.
- Det er jo en forkert udskamning af en skole i det offentlige rum. Vi er uberettiget på den liste.
Efter han modtog bekymringsbrevet starter en længere omvej mellem kommune og styrelse.
- Jeg forsøger at kontakte dem, men jeg får i første omgang ikke noget svar fra STUK. Halvanden uge senere prøver jeg igen, hvor jeg får et svar kontorchefen, lyder det fra skolelederen Kasper Cramer Engebjerg, der fortsætter.
- Kontorchefen forklarer, at kommunen har ansvaret for at levere rigtig data.
Skolelederen har herefter været i dialog med kommunens forvaltning, og han hæfter sig ved, at de gerne vil hjælpe. Modsat ser han på STUK.
- Jeg ved ikke, hvilke tal de har fået ind. De vil ikke hjælpe mig, og det er frustrerende for mig, fortæller Vesterkærets skoleleder.
- Det er klart, at jeg bliver endnu mere frustreret, når jeg så finder ud af, at den indsamlede data er forkert.
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjEvMTEvMjMvdmVzdGVya2FlcmV0cy1za29sZS5qcGc=/vesterkaerets-skole.jpg?fm=jpg&w=1920&h=1080&s=ce979d6383af1f74497b130143c9ec50)
Vesterkærets Skole vil være at finde på listen igen
Den data, der denne gang er brugt til at kvalificere skolen til at have lav kvalitet, er fra skoleåret 2021/22.
Kasper Cramer Engebjerg frygter, at skolen endnu engang vil modtage det såkaldte bekymringsbrev for skoleåret 2022/23.
- Vi har først fundet den tekniske fejlindstilling nu her, og derfor vil det også være invalid data for 22/23, forklarer en oprevet skoleleder.
Han kalder det 'udskamningslisten', og derfor har han været nødt til at reagere.
- Jeg har forsøgt at informere forældre bredt om, hvordan det hænger sammen. Men jeg ved også godt, at der skal fem gode historier til at gøre op for én dårlig. Det er et dårligt udgangspunkt, lyder det fra Kasper Cramer Engebjerg.
Skolelederen har heller ikke meget til overs for begrebet 'bekymringsbrev'.
- En bekymring har man, hvis man tager en dialog med nogen. Der har ikke været nogen kvalitativ dialog om, hvordan vi skal arbejde og ændre på kvaliteten, pointerer Vesterkærets skoleleder til sidst.
Tilbage i august, da TV2 Nord første gang snakkede med Vesterkærets Skole, var det ikke muligt at få en kommentar fra undervisningsministeren, Mattias Tesfaye.