![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjQvMDQvMjEvMjEwNDI0LXNreWZvcm1hdGlvbi53ZWJw/210424-skyformation.webp?fm=jpg&w=944&h=531&s=8e4b7d8fcb949cdf8d3559b51dbbe93a)
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjQvMDQvMjEvMjEwNDI0LXNreWZvcm1hdGlvbi53ZWJw/210424-skyformation.webp?fm=jpg&w=944&h=531&s=8e4b7d8fcb949cdf8d3559b51dbbe93a)
Skyernes konge tårnede sig op over Nordjylland
Om sommeren kan de vokse sig op i mere end ti kilometers højde.
Lørdag blev en dag med mange flotte skyer på himlen, men særligt én skilte sig ud.
Den majestætiske uvejrssky cumulonimbus, som også kaldes for skyernes konge, tårnede sig nemlig op gennem atmosfæren.
Ud over at give lokale tordenbyger i Jylland gav det anledning for flere af TV 2 Vejrets læsere til at finde kameraet frem og forevige det spektakulære syn.
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjQvMDQvMjEvMjEwNDI0LXNreWZvcm1hdGlvbjEud2VicA==/210424-skyformation1.webp?fm=jpg&w=624&h=351&s=cf0b721957f593791e177eadd6ac3cda)
Skyernes konge
De imponerende skyformationer kaldes ikke uden grund for skyernes konge.
Om sommeren kan disse tordenskyer tårne sig op i 10 til 12 kilometers højde.
Men når temperaturen ikke er højere, end den er nu, bliver de ikke meget højere end seks kilometer.
Forklaringen bag dette er, at når en cumulonimbussky dannes, sker det i en ustabil atmosfære, hvor varm og fugtig luft fra de nedre luftlag stiger op igennem troposfæren, som er den del af atmosfæren, hvor vi render rundt.
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjQvMDQvMjEvMjEwNDI0LXNreWZvcm1hdGlvbjIud2VicA==/210424-skyformation2.webp?fm=jpg&w=624&h=351&s=c02399466dbde57c785d135290674072)
I forbindelse med stigningen afkøles luften, hvilket får fugtigheden i luften til at fortættes i form af en sky.
Undertiden kan skyerne vokse helt op til den såkaldte tropopause, der er grænsen mellem troposfæren og stratosfæren.
Ved tropopausen holder den omkringliggende luft op med at falde, hvilket får skyen til at flade ud. Dermed dannes der noget, der nærmest ligner en stor paddehat eller ambolt.
Denne del af skyen består af iskrystaller, fordi den befinder sig højt oppe i atmosfæren.
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjQvMDQvMjEvMjEwNDI0LXNreWZvcm1hdGlvbjMud2VicA==/210424-skyformation3.webp?fm=jpg&w=624&h=351&s=44eecd92c3f6619686cb39bd87682685)
Da kold luft fylder mindre end varm luft, er troposfæren mindre og dermed også lavere om foråret end om sommeren.
Og det er lige netop årsagen til, at den karakteristiske bygesky bliver mindre i sin udbredelse på denne tid af året.
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjQvMDQvMjEvMjEwNDI0LXNreWZvcm1hdGlvbjQud2VicA==/210424-skyformation4.webp?fm=jpg&w=624&h=351&s=e2d27d62f38de52713bf0814550b6e3c)
Kan blive gigantiske mod syd
Cumulonimbusskyen er altså den klassiske sky, som giver byger på størstedelen af kloden. Ofte er den også ledsaget af torden og kraftig regn.
I varme områder kan cumulonimbusskyerne nå helt op omkring 18 kilometers højde og give tilsvarende kraftigere uvejr.
Det kender vi blandt andet fra USA og Mellemeuropa, hvor de kan udvikle sig til at give voldsom torden, kæmpehagl og tornadoer.
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjQvMDQvMjEvMjEwNDI0LXNreWZvcm1hdGlvbjUud2VicA==/210424-skyformation5.webp?fm=jpg&w=624&h=351&s=8a67916b7face2c901362085cf88fa3b)