![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjAvMDkvMjEvMzA1NzUuanBn/30575.jpg?fm=jpg&w=4896&h=3264&s=1d54835e75c9d2f6d6d8baf60d1269e7)
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjAvMDkvMjEvMzA1NzUuanBn/30575.jpg?fm=jpg&w=4896&h=3264&s=1d54835e75c9d2f6d6d8baf60d1269e7)
Få overblikket her: I dag falder der dom i OW Bunker-sag
Landsretten tager i dag stilling til skyldsspørgsmål i en af Danmarkshistoriens største erhvervsskandaler. Få overblikket over sagen her.
I en årrække var historien om OW Bunker en succesfuld én af slagsen. Men efter børsnoteringen af selskabet den 28. marts 2014 sendte en række hændelser aktien på katastrofekurs.
Ved noteringen på Københavns Fondsbørs bliver aktien solgt til omkring 20.000 privatpersoner og virksomheder, og OW Bunker, der primært solgte brændstof til skibe, er efter første handelsdag 6,4 milliarder kroner værd.
Aktionærerne er glade, og investorerne vejrer store afkast, for OW Bunker har knap 3000 kunder i 134 lande, og firmaet omsætter for svimlende 250 millioner kroner om dagen.
Men hurtigt går det galt. Allerede ved halvårsregnskabets fremlæggelse i august 2014 nedjusterer OW Bunker forventningerne til resultatet. Og i oktober falder oliepriserne, og over to gange nedjusterer firmaet igen sine forventninger til årsresultatet.
- Det vækker forundring, for investorerne har netop købt aktierne i OW Bunker i forvished om, at der ikke er nogen væsentlig følsomhed i forbindelse med udviklingen i olieprisen i relation til, hvor meget OW Bunker tjener, sagde investeringsøkonom i Nordnet, Per Hansen, til TV2.
HVAD VAR OW BUNKER?
- OW Bunker blev oprettet i 1980 som et datterselskab af skibsprovianteringsfirmaet Ove Wrist & Co. i Aalborg.
- Selskabet er blandt verdens største inden for salg af skibsbrændstof (bunker).
- Bestyrelsesformand er den mangeårige topchef for ØK, Niels Henrik Jensen.
- Har en global markedsandel på syv procent.
- Har over 600 ansatte fordelt på 38 kontorer i 29 lande verden over.
- Havde i 2013 et nettooverskud på 63,4 millioner dollar (374 millioner kroner ved aktuel kurs).
- Blev noteret på fondsbørsen i København i år.
- På den første handelsdag på børsen 28. marts steg kursen fra 145 til 175 kroner.
- Siden har kursen bevæget sig fra en topnotering på 186 kroner til en bundnotering på 69 kroner.
- OW Bunker har siden børsnoteringen to gange nedjusteret sine forventninger til årets resultat.
- Selskabet har 7. november meddelt til fondsbørsen, at men indgiver konkursbegæring.
Kilde: TV2
Henover efteråret går situation fra skidt til værre og til katastrofal. Den forventede fremgang efter børsnoteringen er efter olieprisfaldet vendt til en regulær krise, og OW Bunker nedjusterer det forventede resultat til et minus på 20 procent under resultatet for 2013.
Den 5. november modtager Københavns Fondsbørs en anmodning fra selskabet om at stoppe handlen med aktien. Det forlyder, at der er problemer med datterselskabet Dynamic Oil Trading i Singapore, og at man der har givet kredit til en ikke-kreditværdig kunde, og det har efterladt et hul på 750 millioner kroner.
FRA BØRSDARLING TIL KONKURS
7. oktober 2014
OW Bunker nedjusterer de finansielle forventninger for 2014, fordi der er sket "usædvanligt fald i olieprisen" i løbet af kort tid.
23. oktober 2014
I virksomhedens regnskab for tredje kvartal sænkes forventningerne endnu engang. Topchef Jim Pedersen fastslår, at OW Bunker "er dækket godt ind for resten af året".
5. november 2014
En for stor kredit til en kunde i Singapore koster 750 millioner kroner, og fejlslagen spekulation i olie koster 900 millioner kroner. OW Bunker drøfter fremtiden med banker og ejere.
6. november 2014
Samtalerne giver ikke resultat, og OW Bunker må meddele Skifteretten i Aalborg, at man forsøger en rekonstruktion.
7. november 2014
OW Bunker indgiver konkursbegæring.
10. november 2014
Medarbejderne i Danmark er til informationsmøde i hovedkvarteret i Nørresundby. Det retslige efterspil er nu i gang, og kuratorerne beder medarbejderne om at stå til rådighed for oprydningen i konkursboet.
21. november 2014
To tidligere samarbejdspartnere i Asien sagsøger OW Bunker for 230 millioner kroner.
Januar 2015
De første erstatningskrav i OW Bunkersagen rejses af investorer, som kræver henholdsvis 654 og 804 millioner kroner.
Juni 2015
27 institutionelle investorer sagsøger OW Bunker og kapitalfonden Altor med et samlet krav på 800 mio. kr.
10. september 2015
Kuratorerne hiver over 100 millioner kroner hjem, efter at det er lykkedes at lukke ned for en række af de finansielle produkter, OW Bunker spekulerede i.
16. september 2015
Kuratorerne nærmer sig et gennembrud i hundredvis af retslige tvister med leverandører af bunker-olie. Medhold vil sagerne vil sikre OW Bunker-boet flere milliarder af kroner til kreditorerne.
Kilde: TV2
Faktum er, at OW Bunker har mistet omkring 1,6 milliarder kroner, og egenkapitalen er væk. Skifteretten godkender den 7. november det konkursdekret, der betyder, at aktionærerne og investorerne har mistet deres penge, og 600 ansatte på globalt plan mister deres arbejde.
Der er ramaskrig fra investorer og aktionærer, mistanke om fusk, og Bagmandspolitiet går ind i sagen.
Tre direktører sigtet
I marts 2016 er Bagmandspolitiet klar med en række sigtelser i sagen, hvoraf tre direktører er blandt de mest prominente: Jim Pedersen, den tidligere topchef, finansdirektør Morten Skou og ikke mindst direktøren for datterselskabet i Singapore Lars Møller.
Især rettes opmærksomheden på Lars Møller, der ifølge sigtelsen gjorde sig skyldig i groft mandatsvig, der kostede OW Bunker i omegnen af 800 millioner kroner.
Den øvrige ledelse gik fri af tiltalerne, men det fik foreningen OW Bunker-investor til at lægge en sag an mod den tidligere OW Bunker-ledelse, hvor de krævede over 300 millioner kroner i erstatning.
Dom til Singapore-direktør
Vi springer herefter til 2018, hvor den tidligere direktør for datterselskabet i Singapore, Lars Møller, i slutningen af maj ved Retten i Aalborg blev idømt et år og seks måneders fængsel for skyld i et betydeligt formuetab ved tilsidesættelse af sine pligter. Han blev frikendt for mandatsvig.
I straffen indgik også, at Lars Møller ikke fremover må deltage i ledelsen af virksomheder i ind- eller udland.
Retten fandt det bevist, at Lars Møller havde givet en kæmpe kredit på 645 millioner til et selskab i Singapore, Tankoil, som ikke var kreditværdig, på trods af at han af ledelsen i OW Bunker kun havde en kreditramme på 10 millioner dollars.
Retten fandt, at det enorme tab var medvirkende til, at OW Bunker kollapsede i november 2014 - kun få måneder efter, at selskabet havde haft et sejrrigt indtog på børsen.
Mails med økonomichefen i Dynamic Oil Trading viste ifølge retten, at Møller var vidende om, at en række handler med Tankoil ikke blev bogført. Dermed blev hovedkontoret i Nørresundby ført bag lyset.
I juni 2018 anker Lars Møller dommen til Landsretten.
Forsvarer: OW Bunker kendte til risici
Mens Lars Møllers advokat mener, at hans klient skal frifindes med henvisning til, at ledelsen i OW Bunkers kendte alt til hans dispositioner i Fjernøsten, så mener anklagerne i sagen, at han skal idømmes mindst fem års fængsel.
Lars Møller er i dag skibsmægler i Tyskland, og han er den eneste af den tidligere topledelse, der er havnet i et retsligt efterspil.
Den øverste i OW Bunker-hierakiet, Jim Pedersen, blev også sigtet, men han døde under efterforskningen, og sigtelsen mod koncernøkonomichefen blev også frafaldet.
Vestre Landsret afsiger dom i dag.