![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjQvMDIvMjkvaW1nLTA2OTcuanBn/img-0697.jpg?fm=jpg&w=4032&h=3024&s=53c56bbad54cea179c0890906872b2f1)
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjQvMDIvMjkvaW1nLTA2OTcuanBn/img-0697.jpg?fm=jpg&w=4032&h=3024&s=53c56bbad54cea179c0890906872b2f1)
Det handler om dit, mit og vores drikkevand: Aalborg Forsyning tordner mod lovforslag
Torsdag fremsatte regeringen et lovforslag om beskyttelse af vores drikkevand - men det er useriøst, lyder det.
- Det er en panikhandling og meget uambitiøst.
Ordene kommer fra chefkonsulent hos Aalborg Forsyning, Pernille Stampe Jakobsen, og handler om regeringens nyeste lovforslag om sikring af danskernes drikkevand.
Hvad indebærer lovforslaget?
Lovforslaget har til formål at beskytte de områder omkring drikkevandsboringer, hvor der er en særlig stor risiko for, at sprøjtemidler ender i drikkevandet.
Kommunerne forpligtes til at udstede påbud om sprøjtestop i de boringsnær beskyttelsesområder, hvis der omkring drikkevandsboringen er risiko for forurening. Det skal dog først forsøges, at få en frivillig aftale om strøjtestop med lodsejeren.
Indtil nu har kommunerne haft mulighed for at udstede påbud, men nu bliver det en pligt.
Lovforslaget er et led i aftalen om pesticidstrategi fra 2017- 2021 om at nedbringe risikoen for forurening i BNBO, som står for de boringsnære beskyttelsesområder.
Da det viste sig, at frivillige aftaler ikke havde den tiltænkte effekt, lavede regeringen en akutplan for BNBO i juni 2023, som træder i kraft den 1. juli 2024.
En frist på seks måneder giver lodsejere og vandforsyninger mulighed for at indgå en frivillig aftale om beskyttelsen af BNBO, og herefter forpligtes kommunerne til at udsende påbud om sprøjtestop.
Kilde: Miljøministeriet
Arealerne skal ganges op
Lovforslaget giver mulighed for at beskytte godt 600 hektar jord i Aalborg. Og her starter utilfredsheden fra Aalborg Forsyning.
- Det er simpelthen for små arealer. Jeg er sikker på, at der er nogen, der synes, at de gør noget. Men det er simpelthen ikke det, der skal til, hvis vi skal blive ved med at kunne drikke urenset grundvand fra hanen, siger Pernille Stampe Jakobsen, der fortsætter:
- Lige nu beskytter vi 1200 hektar i Aalborg. Så de 600 hektar batter jo igenting. Her i Aalborg har vi brug for det dobbelte. Ja, måske 4500 hektar.
Men uambitiøst er det forkerte ord, mener folketingsmedlem Simon Kollerup (S).
- Det her er første skridt, men det er faktisk et stort et af slagsen, lyder det fra folketingsmedlemmet, der anerkender indsatsen nordpå:
- Jeg synes, de gør det godt i Aalborg. Det er imponerende, hvad de har opnået, og det kan vi godt lade os inspirere af.
Vand fra en kemikaliefabrik?
Det nye lovforslag beskytter godt 20.000 hektar jord over hele landet. Ifølge Aalborg Forsyning skal det ganges med 10, så vi får egentlige grundvandsparker med et samlet areal på 200.000 hektar.
- Det er jo bare et spørgsmål om, hvorvidt vi vil have rent drikkevand, eller om vi vil til at have vand fra en kemikaliefabrik.
Og Simon Kollerup medgiver også, at dette formentlig kun er en start, til spørgsmålet om, hvorvidt man kunne være gået længere.
- Ja, og det skal vi sikkert også. Men det her er et vigtigt første skridt, lyder det fra Simon Kollerup, som ikke afviser grundvandsparker i fremtiden:
- Vi har bare brug for et solidt fagligt grundlag at stå på, og det er vi ved at få nu.
Se hele indslaget herunder: