![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjMvMDkvMTgvaW1nLTYyOTEuanBn/img-6291.jpg?fm=jpg&w=4032&h=3024&s=8175f30d3d745a855e804752b30bdf36)
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjMvMDkvMTgvaW1nLTYyOTEuanBn/img-6291.jpg?fm=jpg&w=4032&h=3024&s=8175f30d3d745a855e804752b30bdf36)
Pas på! Højsæsonen for pindsvin-drab er igang
Forskeren opfordrer alle til at passe på pindsvinene.
Det ene trafikdrab efter det andet. Det er i øjeblikket virkeligheden for de danske pindsvin.
- Min forskning viser, at der er to højtider for påkørsel af pindsvin. Den ene er i parringssæsonen i juni måned, hvor hannerne og hunnerne styrter rundt for at finde en mage. Og den anden er nu her i den anden halvdel af september, hvor ungerne forlader sin mor skal ud i verden på egne poter, forklarer Sophie Lund Rasmussen, der som den eneste i Danmark forsker i det lille dyr på fuld tid.
Og netop de mange trafikdrab har en stor betydning for de danske pindsvin, for der bliver færre pindsvin i Danmark, og det bekymrer Sophie Lund Rasmussen.
- Det har en ret stor betydning. Der er studier fra england, som estimerer at en tredjedel af bestanden om året bliver kørt ned. Tallene er måske lidt lavere for danmark, men det fortæller os jo, at trafikken har en voldsom negativ indflydelse for bestanden, konstaterer forskeren.
Fantastiske ambassadører
En af grundene til, at pindsvinene kommer i karambolage med bilerne på vejene, er at deres instinkter fra naturen fortæller dem andet.
- Pindsvin stivner, når der er fare, og det gør de, fordi de rovdyr, der fanger dem i naturen som for eksempel ræve og grævlinge, ser godt i mørke, men de ser bevægelse. Derfor stivner pindsvinet for at finde ud af, om det er blevet opdaget, og om det skal løbe eller krølle sig sammen, og det er oftest her det går galt ude på vejen, forklarer Sophie Lund Rasmussen.
Men selvom trafikdrab er en stor trussel for de danske pindsvin, så er det ikke en løsning, at lukke dem inde eller holde dem væk fra vejen.
- Det er vigtigt, at de kommer rundt, så de ikke bliver mere indavlet, som de danske pinsvin er. De skal ud, men det ville være godt, hvis alle kunne hjælpe med at passe på dem, konstaterer forskeren.
- Alle arter kan undværes, men er vi okay med, at vi udrydder dem, og vil vi undvære dem? De er de fantastiske ambasadør for den danske natur, da de er nuttede og karakteristiske. Samtidig er de et af de få dyr, vi kan komme helt tæt på i haven modsat fuglene og rævene, påpeger Sophie Lund Rasmussen.
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjMvMDkvMTgvaW1nLTYyOTguanBn/img-6298.jpg?fm=jpg&w=4032&h=3024&s=13d7f0a3fbb6ed42d470588b8d5d9959)
Risikozoner i kommunerne
12. august blev der holdt international pindsvin dag, hvor danskerne indberettede PÅ hjemmesiden Danmarkspindsvin.dk, om de havde pindsvin i haven eller ej, og om man havde set trafikfrabte pindsvin.
Der blev indberettede 35.000 pindsvin den dag både levende og døde.
- Jeg håber, vi kan bruge dataen til at finde særlige risikozoner for, hvor de bliver kørt over. Nu er vi ved at analysere, og så er målet, at vi måske kan levere en form for opskrift over risikozonerne til landets kommuner, som så måske kan sætte nogle skilte op med "pindsvin krydser vejen" eller andet, forklarer Sophie Lund Rasmussen.