![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjQvMDIvMjgvcGgtMjcwMjI0LTE5LWluLW1vdS1za29sZS1tb2VkZS1zdGlsbC5qcGc=/ph-270224-19-in-mou-skole-moede-still.jpg?fm=jpg&w=1920&h=1080&s=1b6ef4bc82677952ce8bff4f0551bf1d)
![](/img/asset/aW1hZ2VzLzIwMjQvMDIvMjgvcGgtMjcwMjI0LTE5LWluLW1vdS1za29sZS1tb2VkZS1zdGlsbC5qcGc=/ph-270224-19-in-mou-skole-moede-still.jpg?fm=jpg&w=1920&h=1080&s=1b6ef4bc82677952ce8bff4f0551bf1d)
Ekspert slår fast efter skoleballade: - Børn er ikke blevet vanskeligere
Folkeskolen var ikke bedre for 20 år siden. Den var bare anderledes, lyder det.
Slag, spark, spyt og skældsord.
I flere folkeskoler rundt i landet er der store problemer med børnenes adfærd.
Et problem som de seneste dage er kommet til overfladen efter TV 2's dækning.
Men at det nu kommer frem er ikke ensbetydende med, at det er et nyt problem.
Sådan lyder det ihvertfald fra Mathilde Nyvang Hostrup, som er områdeleder for UCN's pædagogiske videreuddannelse.
- Børn i dag er ikke vanskeligere at håndtere, end de var for 10 eller fem år siden, men lige nu er der mere fokus på det.
- Vi har en folkeskole, der er blevet mere presset. En folkeskole fyldt med lærere og pædagoger, som gerne vil skabe en god skole for alle børn, men som også er på en vanskelig opgave.
Vold er en udtryksform
På Mou Skole i Nordjylland er det ikke kun slag, spark og spyt, men også skældsord som kælling, idiot, fuck dig og luk røven, som er hverdagen.
Når man snakker om vold og voldelige børn, så mener Mathilde Nyrup Hostrup, at det er en udtryksform, som både kan være fysisk eller verbal, og er en naturlig del af børns udvikling.
- Jeg vil kalde det problematisk adfærd frem for vold. Man er nødt til at kigge på, hvorfor det sker. Det er ofte i afmagt, og man kommer i afmagt, når man er i mistrivsel, lyder det fra områdelederen.
En presset folkeskole
Undersøgelser peger på, at flere af de ansatte på folkeskolerne efterspørger flere kompetencer til at kunne håndtere problematisk adfærd og konflikter mellem børnene, så de ikke eskalerer.
Folkeskolerne er pressede på ressourcer, og det spiller også ind i børnenes trivsel samt de ansattes pædagogiske kvaliteter.
Mathilde Nyvang Hostrup peger også på brugen af de offentlige midler, som er tildelt skoleområdet. For ifølge hende bruges hele 25 procent af dem på specialtilbud.
- Hvis man kunne skubbe nogle af de midler ind i den almene folkeskole, så man kunne investere mere i den og udvide den, så flere børn kunne deltage, og den blev mere mangfoldig. Det ville være at foretrække.
Men ifølge områdelederen har miljøet i skole, hjemmet og i fritidsaktiviteterne også en indflydelse på børnenes opførsel.
- Det er hele miljøet, man er nødt til at kigge på, og ikke kun det enkelte barn, påpeger hun.